Автор: Василена Доткова
Източник: Factcheck.bg
Мъж поставя стълба до стената на жилищен блок, качва се по нея, чупи с камък стъклото на балконската врата и напада хората в един от апартаментите с нож, докато те го снимат…
Това показват кадри, заснети от гледната точка на нападнатите. Видеото се разпространява вирусно сред български потребители във Фейсбук от началото на март. Кадрите са публикувани без контекст, като единственото, което се споменава в публикациите, е че събитията са се разиграли в Швеция. Нападателят обаче не изглежда като типичен етнически швед, а човекът на балкона многократно се обръща към него с името Мохамед.
Така историята за чужденеца, който щурмува дом на местни хора, става част от голяма вълна публикации в социалните мрежи у нас, с цел да се внуши, че в България ескалира мигрантска криза и че причината за нея е влизането на страната в Шенген.
„Поздрав за Денков, който послушно, коленопреклонно и унизително договори в България да пристигнат доволно количество от тези същества. Мисля, че притежанието на лично оръжие вече става задължително. Видеото е от Швеция.“ – гласи първоначалната публикация от български профил с дата 1 март.
„Ей това ще ни докара въздушния Шенген. А като дойде и сухопътния не ми се мисли. Това е цената която плащаме за това да пътуваме свободно и да ядем банани. Аз лично нямам нужда от тая прогнила Европа.“ – добавя потребител, споделящ първата публикация.
„Те не са страхливи като вас!!! Те идват да крадат, убиват и насилват жените ви!!! На два часа каца самолет в България!!!“ – твърди в изцяло главни букви друг профил, споделил видеото.
![](https://factcheck.bg/wp-content/uploads/2024/03/3-19.png)
![](https://factcheck.bg/wp-content/uploads/2024/03/2-14.png)
Какви са реалните събития, които стоят зад видеото
Кадрите показват реално престъпление, извършено в малък град в Южна Швеция на 25 май 2023 г. Подвеждащо обаче е внушението, което правят българските публикации, че видеото илюстрира как мигранти в Швеция нападат случайно набелязани домове на местни жители. Както показва разговорът между нападателя и хората в жилището във видеото, тримата се познават добре. Двамата обитатели на апартамента се обръщат към него с малкото му име Мохамед, а докато се качва по стълбата, той казва на шведски „Искам да говоря с Мария“.
От аудиозаписите на показания дадени по време на разследването, а по-късно излъчени в предаването Prime Crime, става ясно, че нападателят и Мария са били в интимна връзка преди инцидента. Жената обаче е сложила край на връзката им, а след това се е преместила временно в жилището на свой близък приятел, където се случва нападението. Собственикът на жилището също споделя пред съда, че е познавал Мохамед и двамата са били в обща компания няколко пъти преди събитията във видеото.
Нападателят е алжирец, който според вестник Expressen пребивава в Швеция от 2016 г. Кандидатствал е за закрила, но докато се разглежда случаят му, е извършил няколко престъпления. През 2018 г. е осъден на 7 месеца затвор и е издадена заповед за депортирането му, като му е наложена забрана да се връща в страната в следващите 5 години. Според обществената телевизия SVT след излежаването на присъдата той e освободен „под полицейско наблюдение“, докато се изчаква изпълнението на заповедта за депортиране. През този период обаче започва да извършва нови престъпления, сред които дребни кражби, вандализъм, заплахи и други. Не е изяснена причината, поради която заповедта за депортация не е била изпълнена.
На 25 май 2023 г., при нападението в жилището, в което се намира бившата му приятелка, Мохамед Амана е арестуван, а през август е осъден на две години затвор и му е издадена нова заповед за депортация, като му се забранява да се връща в Швеция в продължение на 10 години от датата на напускането. Решението на съда изброява пет отделни престъпления, за които е признат за виновен – сред тях е незаконното проникване в жилището, нападението с нож срещу собственика, на когото е нанесъл леки наранявания, заплахите срещу мъжа и жената, както и един предишен случай на насилие срещу приятелката му по време на връзката им и опити да я принуди да не съобщава за това в полицията. Осъден е също да изплати обезщетение на двамата нападнати в размер на общо 20 000 шведски крони (около 1800 евро) и да заплати имуществени щети на стойност около 11 000 евро на собственика на жилището.
Как „мигрантът със стълбата“ влезе в полезрението на медиите
Въпреки че събитията във видеото се случват през май, в продължение на месеци те не предизвикват никакво обществено и медийно внимание. Местната редакция на общественото радио съобщава, че 25-годишен мъж е проникнал насилствено в жилище в град Орефорш и е нападнал двамата му обитатели с нож, както и че мъжът е задържан. Няма следи това съобщение да е провокирало каквито и да било реакции. Историята става интересна на медиите едва след като съдът се произнася по делото срещу Мохамед Амана на 16 август 2023 г.
На 23 август предаването Prime Crime излъчва видеото записано от собственика на жилището. Кадрите са предшествани от анонс, че те показват как Мохамед Амана влиза през балкона в жилището на бившата си партньорка, въоръжен с нож. Crime Time публикува и записи от показанията на потърпевшите, на самия Амана, на полицая повикан на местопрестъплението, както и на свидетели от квартала.
В следващите дни публикации за историята се появяват в няколко шведски медии, а видеото се разпространява в платформата Х. Възмущение предизвиква разкритието за неизпълнената заповед за депортиране на Мохамед Амана от 2018 г. – коментира се, че ако институциите си бяха свършили работата по неговия случай, той изобщо нямаше да бъде в страната, за да извърши престъплението.
В края на август и началото на септември видеото и коментарите към него започват да се споделят и от британски крайно десни профили, а също и в туитове на френски, немски и нидерландски.
Наративът за разкъсваната от миграционни проблеми Швеция от години е любима тема за консервативни и крайнодесни кръгове в Европа и САЩ – той доведе до знаменитата реплика на Доналд Тръмп от 2017 г. за „това, което се случи снощи в Швеция“. Тогава Тръмп спомена страната в своя реч във Флорида наред с Германия, където два месеца по-рано имаше терористично нападение на коледен базар. Репликата озадачи мнозина, тъй като във въпросната петъчна вечер в Швеция не се беше случило нищо необичайно, а предположенията бяха, че президентът е бил подведен от материал по „Фокс Нюз“ за проблеми с мигрантите в страната. Историята за мигранта със стълбата също беше вписана в този разказ и се появи в крайнодесни групи във Фейсбук и в консервативни и крайнодесни сайтове от различни части на Европа и САЩ.
![](https://factcheck.bg/wp-content/uploads/2024/03/Novi-sredni-grafiki-2024-03-14T144054.576.png)
Публикации от някои от тези издания нерядко се появяват и на български. В този случай обаче, въпреки международния интерес, историята от Орефорш така и не достига до България. Проверката на Factcheck.bg не откри нито една публикация на български от 2023 г. за човека със стълбата в Швеция.
Историята от Швеция и дезинформацията за мигрантите в България
Веднага след частичното присъединяване на България и Румъния към шенгенското пространство на 30 декември 2023 г., в социалните мрежи започнаха да се тиражират фалшиви твърдения, че решението е плод на „сделка“ и на „тайно поети ангажименти от правителството“ за връщане на бежанци към България. С наближаването на изборите за европейски парламент тези твърденията за вече прииждащи самолети с мигранти ескалираха в активна дезинформационна кампания за криза с мигрантската престъпност.
На този фон на 1 март 2024 г. сред българските Фейсбук потребители се появи и видеото с проникването на алжирския мигрант в жилище в Швеция. Първоначалната публикация е от профил, който не съдържа реално име, нито профилна снимка. Сред публикациите няма лични постове или снимки. За сметка на това веднага се открояват актуални дезинформационни наративи от последните месеци – за паметника на Шипка, за Трети март, за стихотворението „Аз съм българче“, против ваксините и Пфайзер, както и призиви за българо-руска дружба и анонси за протести против подкрепата за Украйна.
Текстът на тази първоначална публикация на български пропуска контекста на историята. Не се споменава, че става дума за нападение над жена от неин бивш партньор.
Въпреки че през последното десетилетие Швеция е приела над десет пъти повече мигранти от България, постът прави директна връзка с миграционната политика у нас. По този начин историята се включва директно в манипулативните твърдения за нарастваща мигрантска престъпност в България.
В следващите дни публикацията започва активно да се разпространява по познати канали – сред тях са проруски групи, патриотични страници, както и в множество локални и регионални групи.
Чрез локални групи като „Разлог без цензура“, „кв. Княжево – местност Карпузица, гр. София“, „Велики Преслав“, „Шумен днес“, „Сандански свят“, „Самоковци за Самоков – видяно у градо“ и още много подобни публикацията достига до аудитория от поне 60 000 потребители.
![](https://factcheck.bg/wp-content/uploads/2024/03/4-16.png)
![](https://factcheck.bg/wp-content/uploads/2024/03/5-13.png)
![](https://factcheck.bg/wp-content/uploads/2024/03/6-6.png)
![](https://factcheck.bg/wp-content/uploads/2024/03/7-4.png)
![](https://factcheck.bg/wp-content/uploads/2024/03/8-3.png)
Швеция от години е любима мишена за руската пропаганда, а в този случай разпространението на историята съвпада и с присъединяването на страната към НАТО. Съвсем очаквано тя е подета и от проруски групи във Фейсбук като „Евразийский союз – светлое будущее Болгарии“ (в превод „Евразийският съюз – светлото бъдеще на България“ ), „Генерал Радев – президент на България“ и „Тук е България, не Украйна! Подкрепям Русия! НАТО вън!“. Тази категория групи добавят още над 100 000 потенциални потребители, до които може да е достигнало посланието.
![](https://factcheck.bg/wp-content/uploads/2024/03/9-4.png)
![](https://factcheck.bg/wp-content/uploads/2024/03/10-4.png)
Публикацията е споделена и от няколко групи, обявяващи се против политическите партии като цяло – само една от тези групи има 154 000 членове. А също и от стотици индивидуални потребители.
![](https://factcheck.bg/wp-content/uploads/2024/03/9-5.png)
![](https://factcheck.bg/wp-content/uploads/2024/03/10-5.png)
Така в рамките на няколко дни един случай от Скандинавия, който може да бъде описан и като насилие над жена от неин бивш партньор или като битов инцидент, послужи за усилване на дезинформационния разказ за настъпваща мигрантска престъпност в България, достигайки до стотици хиляди български профили в социалната мрежа.